Subject: FW: Ravikindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu kooskõlastamine
From: "Mari Kalbin - SOM" <[email-masked]>
To: "Info - SOM" <[email-masked]>
Date: Thu, 19 Jun 2025 23:19:21 +0300

From: Ilona Säde - MKM <[email-masked]>
Sent: Wednesday, June 18, 2025 12:57 PM
To: Lii Pärg - SOM <[email-masked]>; Mari Kalbin - SOM <[email-masked]>
Cc: Ingrid Erm-Eks - MKM <[email-masked]>; Reine Hindrekus-Koppel -
MKM <[email-masked]>; Kirsti Melesk- MKM
<[email-masked]>
Subject: Ravikindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu kooskõlastamine

Tere

Edastasite Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile kooskõlastamiseks
ravikindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu. Kooskõlastame eelnõu
järgmise märkusega, millele ka juba väljatöötamiskavatsuse
kooskõlastamisel tähelepanu juhtisime:

PS § 12 lg 1 sätestab üldise võrdsuspõhiõiguse, mida piiratakse siis, kui
sarnases olukorras olevaid isikuid koheldakse erinevalt. Seletuskirjas on
märgitud, et kehtiv seadus ei toeta piisavalt paindlikke lahendusi nende
töötajate puhul, kelle töövõime on ajutiselt vähenenud, kuid kes on valmis
naasma tööle osalise koormusega või töötama kergendatud tingimustel.
Eelnõus kavandatud muudatusega võimaldatakse töötajal pärast 30 päeva
haiguslehel olemist teha haiguslehe alusel terviseseisundile vastavat
tööd. Seega antud muudatuse korral jäävad regulatsiooni alt välja
inimesed, kes viibivad haiguslehel kuni 30 päeva, kuid kes oleksid samuti
võimelised ka varem tegema kergema või osakoormusega tööd. Leiame, et
eelnõu seletuskirjas ei ole piisavalt selgitatud, millistel põhjustel
nimetatud kahte gruppi kuuluvaid inimesi koheldakse erinevalt.

Muudatusega võib kaasneda ka käitumuslik mõju ja risk, et inimene
haiguslehelt väljatuleku asemel kasutab võimalust olla pikemalt
haiguslehel, töötada näiteks osakoormusega ja saada täistöötasu
(arvestades veel asjaolu, et töötajale tuleb haiguslehe ajal töötamise
korral maksta 50% keskmisest töötasust, millise arvutamisel lähevad
arvesse ka ühekordsed suuremad tasud). See omakorda seab tööandjad
kehvemasse olukorda ja võib süvendada tööjõupuudust. Töötamise võimalus
61. haiguspäevast loodi 2024. aastast ning seda on kasutanud kõigest 0,6%
potentsiaalsest sihtrühmast. Üheks põhjuseks võib ilmselt pidada inimeste
vähest teadlikust. Sotsiaalministeerium küll hindab eelnimetatud riskide
tõenäosust väikeseks, kuid kui kasvab inimeste teadlikkus haiguslehe ajal
töötamise võimalusest, siis võib ka inimeste käitumine muutuda. Seega on
süsteemis juba toimunud ja lisaks toimumas olulised muudatused. Senise
muudatuse rakendamise aeg on olnud lühike ja töötamise võimalust
kasutanute arv väike, seega ei ole võimalik hinnata, kas paindlikum
töötamise võimalus on täitnud oma eesmärke. Samuti ei saa piisava
usaldusväärsusega prognoosida inimeste edasist käitumist, mistõttu leiame,
et tulevikus on kindlasti vajalik läbi viia mõjude järelhindamine,
hindamaks vajadust süsteemi muutmiseks.

Parimate soovidega

	Ilona Säde
õigusnõunik
Tööhõive osakond
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
+372 5667 4014  <mailto:[email-masked]> [email-masked]
 <https://www.mkm.ee> www.mkm.ee | Suur-Ameerika 1, Tallinn